Hemoglobinopatier Flashcards
1
Q
På vilket sätt skiljer sig thalassemier och sickle cellsanemi övergripande?
A
- Thalassemier - nedsatt syntes av globinkedjor
- Sicklecellsanemi - strukturell förändring av globinkedjor
2
Q
Vilka tre typer av hemoglobin ska vi ha vetskap om?
A
- HbA – 2 alfa- och 2 beta-kedjor. Det dominerande Hb hos vuxen
- Hemegrupp centralt i varje kedja
- HbA2 – 2 alfa och 2 delta-kedjor – utgör normalt 2-3 % av Hb
- HbF – 2 alfa- och 2 gammakedjor
- Fetalt
- Högre syreaffinitet
![](https://s3.amazonaws.com/brainscape-prod/system/cm/393/367/047/a_image_thumb.jpg?1650430636)
3
Q
Sicklecellanemi
- Ärftlig autosomalt recessivt
- Medfödd
Vad är felet och vad beror svårighetsgraden av?
A
- En enda aminosyra utbytt i Hbs betakedja –> onormal form och funktion av erytrocyter då de ej bär syre (glutamat (-) –> valin (neutral) i position 6)
- Gör att de klibbar ihop
- Varierande svårighetsgrad beroende på homozygot eller heterozygot + grad av spontan HbF-produktion
4
Q
Sickle cellsanemi
- Förekomst
- Ungefär 2 % av Jordens befolkning är bärare
- I Sverige uppskattas antalet personer med sjukdomen till färre än 100
Var finns sjukdomen och varför?
A
- Förekommer i de geografiska områden där malaria finns, dvs ffa Afrika, Mellanöstern, Indien och runt Medelhavet. Skyddande effekt mot allvarlig malaria
5
Q
Sickle cellsanemi
Diagnostik?
A
- 1
- Mikroskopi av färgat blodutstryk
- Skärorna
- 2
- Hb-elfores. Globinkedjorna separeras utifrån storlek och elektriskt laddning
- 3
- DNA-analys – säkerställer diagnos och om personen är heterozygot eller homozygot för HbS
![](https://s3.amazonaws.com/brainscape-prod/system/cm/393/367/052/a_image_thumb.png?1650430820)
6
Q
Vad ses på bilden?
![](https://s3.amazonaws.com/brainscape-prod/system/cm/393/367/055/q_image_thumb.png?1650430844)
A
Typiska månskäror vid sickle cellsanemi
7
Q
Sicklecellanemi – symptom?
A
- Anemi – varierande grad pga förkortad överlevnad av erytrocyter
- Sicklingsattacker = attacker av svår smärta på vilket ställe som helst i kroppen pga hopklumpade erytrocyter (sickling)
- Organskador pga syrebrist till följd av sickling både akut vid attack – ex stroke och kroniskt – bennekroser
8
Q
Sicklecellanemi, utlösande faktorer?
A
- Värme (dehydrering leder till långsammare flöde), kyla (kärlkonstriktion ger långsammare blodflöde och fler syre hinner lämnas av), ansträngning, vätskebrist, infektion
- Så länge Hb bär på syre så sker inte attacker
9
Q
Sickle cellsanemi
BEHANDLING akut sicklingsattack?
A
- MÅL: Återfå blodflöde och syretransport
- Vätska iv –> utspädning
- Syrgas à få erytrocyter syresatta –> minskad sickling
- Erytrocyt-transfusion –> tillföra normalfungerande erytrocyter
- Smärtlindring à mindre sympatikuspåslag –> mindre kärlkonstriktion –> snabbare flöde och därmed mindre syreavgivning
10
Q
-
BEHANDLING akut sicklingsattack
- MÅL: Återfå blodflöde och syretransport
- Vätska iv –> utspädning
- Syrgas –> få erytrocyter syresatta –> minskad sickling
- Erytrocyt-transfusion –> tillföra normalfungerande erytrocyter
- Smärtlindring –> mindre sympatikuspåslag –> mindre kärlkonstriktion –> snabbare flöde och därmed mindre syreavgivning
- MÅL: Återfå blodflöde och syretransport
Övrig behandling (icke akut)?
A
- Undvik utlösande faktorer
- Vila, värktabletter, rikligt vätskeintag kan stoppa begynnande attack
- Stimulera ökad produktion av HbF mha Hydroxyurea
- Allogen stamcellstransplantation botar, men måste vägas mot komplikationsrisk
11
Q
Thalassemier
- För liten produktion av hemoglobinets alfa- eller beta-kedja
- Problem pga
- Brist på komplett Hb-molekyl
- Överskott av en av kedjorna –> ineffektiv erytropoes + hemolys
Skillnad mellan alfa- och beta-thalassemi?
A
- Alfa-thalassemi
- Ärftligt, medfödd minskad produktion av hemoglobinets alfakedja; varierande grad av anemi beroende på hur många gener som drabbats.
- Beta-thalassemi
- Ärftlig, medfödd minskad produktion av hemoglobinets betakedja à varierande grad av anemi + viss hemolys
12
Q
Thalassemier, diagnostik?
A
- Misstanke genom mikrocytär anemi + geografiskt ursprung + ärftlighet. Hb-elfores med höjt
- HbA2 (vid betathalassemi) och DNA-analys
13
Q
- 270 miljoner människor i världen har någon mutation i Hb-gener, varav 150 miljoner thalassemi
Var i världen finns thalassemi?
A
- α-thalassemi vanligast i Sydostasien, Indien, Saudiarabien, men även kring Medelhavet
- Β-thalassemi i Medelhavsländerna, Afrika, Mellanöstern, Indien och sydöstra Asien
- Jämför geografiska områden där malaria (falciparum) förekommer – heterozygoti för thalassemi à överlevnadsvinst vid Malaria
![](https://s3.amazonaws.com/brainscape-prod/system/cm/393/367/066/a_image_thumb.png?1650431255)
14
Q
Hur ärvs thalassemi?
A
- Huvudsakligen autosomalt recessivt
- 4 gener för syntes av α-kedja
- 2 gener för β-kedja
- OBS! Förekomst av ”blandformer” mellan olika hemoglobinopatier à risk för kliniskt allvarligare tillstånd
15
Q
Thalassemi
-
Klinik
- Mycket varierande klinik hos olika individer beroende på hur mycket produktionen av globinkedjor är minskad
- Mikrocytär röd blodbild med Hb inom normalområdet
- Lätt anemi
- Måttlig anemi med intermittent transfusionsbehov
- Svår anemi med transfusionsbehov från barndomen
- Hydrops fetalis med intrauterin fosterdöd (inga α-kedjor)
- Mycket varierande klinik hos olika individer beroende på hur mycket produktionen av globinkedjor är minskad
Symptom utöver anemi?
A
- Tillväxthämning
- På grund hyperaktiv benmärg
- Järnöverskott (avvikande järnhantering)
- Resorberar mer järn än normalt från tarmen, kan få järnöverskott
- Splenomegali
- Gallsten (bilirubinstenar)
- Något ökad trombosrisk
- Cerebrovaskulär översjuklighet
- Pulmonell hypertension
- Ev små ocklusioner av kärlen
- Bensår (samma som ovan)